11 11 TEX L^{A}TEX

Serbian HOWTO

Zoltan Csala, zolika@sezampro.PRVO-SKLONI-OVO.yu v1.0, November 1998

Cilj ovog dokumenta je da opise kako da podesite Linux i razne aplikacije za Linux prema standardima srpskog jezika. Tu spadaju: raspored slova na tastaturi, fontovi, velicina papira i drugo. Nadamo se da ce ovaj dokument koristiti i drugi korisnici Linuksa kojima je blizak srpski jezik.

Contents

1 Uvod 1

2 Prikazivanje nasih slova na ekranu 2 2.1 Skup znakova "ISO-8859-2" . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2 2.2 Konzolni rezim rada . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2 2.3 X-Windows graficko okruzenje . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3

3 Podesavanje tastature 4 3.1 Konzolni rezim rada . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 4 3.2 X-Windows graficko okruzenje . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 5

4 Prilagodjavanje nekih aplikacija nasim slovima 5 4.1 Shell-ovi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 5 4.2 Ostali programi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 6

5 Razna podesavanja 8 5.1 Vremenska zona . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 8 5.2 Format papira A4 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 8 5.3 Format tekstualnih datoteka za druge operativne sisteme . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 8

6 Podesavanje stampanja 9 6.1 Stampaci koji podrzavaju ISO-8859-2 kodnu stranicu . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 9 6.2 Stampaci koji podrzavaju neki drugi 8-bitni kodni raspored . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 9 6.3 PostScript stampaci . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 11

7 Podrska za lokalna podesavanja u libc 5.4.x i navise 12

8 Korisni saveti za programiranje sa X11 15

9 Vazne reference i FTP sajtovi 15 9.1 Ostale reference od znacaja . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 15 9.2 Linux u Jugoslaviji . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 15 9.3 FTP sajtovi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 16 9.4 USENET diskusione liste . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 16

10 Epilog 16 10.1 Posveta . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 16 10.2 Logicno pitanje... i logican odgovor . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 16 10.3 Zahvalnice . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 17 10.4 Izjava o odricanju od odgovornosti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 17 10.5 Autorska prava . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 17 10.6 A note to English readers . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 17

1 Uvod

Gotovo svi korisnici bilo kog operativnog sistema van granica Sjedinjenih Americkih Drzava imaju dva problema. Prvi je u nacinu saopstavanja kompjuteru da imate tastaturu koja sadrzi i druge znake osim americkih. Drugi problem je - kako podesiti kompjuter da prikaze specijalne znake iz abecede (ili azbuke) jezika kojim govorite. Da stvari budu jos gore, neke aplikacije ce vas smatrati izuzetkom ako niste Amerikanac i zahtevace specijalne opcije ili podesavanja "environment" promenljivih.

Pod Linuxom mozete da promenite nacin na koji vas kompjuter interpretira ono sto otkucate na tastaturi. To radite komandom loadkeys i xmodmap. Komanda loadkeys ce modifikovati tastaturu u konzolnom nacinu rada, dok ce xmodmap uraditi sve sto je potrebno kada se nalazite u X11 grafickom okruzenju.

Da biste prikazali nasa slova treba da saopstite aplikacijama da koristite ISO-8859-2 (takodje poznat i kao Latin-2) skup znakova. Ovo nije uvek potrebno, ali nekoliko kljucnih aplikacija zahteva posebnu paznju.

Ovaj HOWTO je pisan sa ciljem da korisnicima koji razumeju srpski jezik objasni kako da izvedu potrebna podesavanja. Ako budete imali problema i posle citanja ovog dokumenta, mozete da procitate German HOWTO, Linux Keyboard and Console HOWTO ili ISO 8859-1 National Character Set HOWTO. Mnogi saveti u ovom tekstu preuzeti su od tamo. Takodje pogledajte odeljak 9 (Vazne reference i FTP sajtovi) za linkove ka tim dokumentima. Mozete poslati i email na moju elektronsku adresu, a ja cu pokusati da vam odgovorim kad mi vreme dozvoli.

Najveci problem je da su poruke o greskama, meniji i dokumentacija gotovo svih aplikacija na engleskom jeziku. Postoji GNU projekt kome je cilj pokusaj resavanja ovog problema. Da biste videli o cemu se radi, preuzmite datoteku ABOUT-NLS ili paket gettext-0.10.tar.gz (ili bilo koju noviju verziju) sa vama najblizeg FTP sajta koji ima kopiju prep.ai.mit.edu. Dokumentacija u paketu gettext opisuje kako da koristite prevode u vasim programima.

2 Prikazivanje nasih slova na ekranu

2.1 Skup znakova "ISO-8859-2"

ISO-8859-2 ili "Latin-2" je clan porodice osmobitnih kodnih rasporeda ISO 8859. Taj skup kodnih rasporeda pokriva alfabete kojima se pise u Evropi, Severnoj i Juznoj Americi, Africi i nekim zemljama Azije. Skup kodnih rasporeda je napravilo evropsko udruzenje proizodjaca racunara (European Computer Manufacturer’s Association, ECMA), a potvrdio ga je kao medjunarodni standard organizacija za standardizaciju ISO sa sedistem u Zenevi.

Kodni raspored "Latin 2" koristi sve potrebne znake koji se koriste za pisanje na albanskom, ceskom, engleskom, finskom, hrvatskom, irskom, madjarskom, nemackom, poljskom, rumunskom, slovackom, slovenackom, srpskom (latinica) i luzickosrpskom jeziku.

Neki proizvodjaci racunara ili operativnih sistema, kao sto su IBM, Apple i Microsoft, upotrebljavaju svoje kodne rasporede za slova u gorepomenutim jezicima. Ti kodni rasporedi su po pravilu nepodudarni kako medjusobno, tako i sa ISO standardom.

2.2 Konzolni rezim rada

Skup znakova za konzolni rezim rada mozete naci u paketu kbd koji je napisao Andrijes Bouver [Andries Bouwer] sa univerziteta u Ajndhovenu [Eindhoven], Holandija. U Slackware distribuciji pomenuti paket naci cete kao deo veceg paketa keytbls. Mozete ga instalirati (ako vec to niste ucinili) kao i ostale pakete, naredbom pkgtool ili installpkg. Kada je rec o distribuciji RedHat, na raspolaganju vam je RPM paket kbd-x.xx-x. Instalira se na poznati nacin, komandom rpm -Uvv kbd-x.xx-x (opciju vv navodite ako zelite da vidite sta se desava, sto bih vam toplo preporucio).

Po instalaciji paketa, potreban skup znakova za prikaz nasih slova dobijate komandom setfont na sledeci nacin:

   setfont lat2-16

Vise o paketu kbd naci cete u poglavlju 3, 3 (Podesavanje tastature).

2.3 X-Windows graficko okruzenje

Najkraci postupak za dobijanje nasih slova na ekranu pod X-Windowsima bio bi:

1. Preuzmite fontove sa slovenackog FTP sajta

         <ftp://ftp.arnes.si/software/unix/Latin-2-fonts/>

2. Prijavite se na sistem kao root.

3. Kreirajte odgovarajuce poddirektorijume u direktorijumu

  /usr/X11R6/lib/X11/fonts. Na primer:
         /usr/X11R6/lib/X11/fonts/ISO-8859-2/100dpi /usr/X11R6/lib/X11/fonts/ISO-8859-2/75dpi

Raspakujte fontove ( tar -xvf ...) u odgovarajuce poddirektorijume.

4. X server zahteva fontove u odgovarajucem, prevedenom formatu. Pribavljene fontove prevedite komandom bdftopcf, koja je deo paketa XFree86-X.X.X-XX (RedHat):

       for FILE in *.bdf
       do
           bdftopcf $FILE -o `basename $FILE .bdf`.pcf
       done

5. Kompresujte tako dobijene fontove komandom gzip:

         gzip *.pcf

6. U svakom poddirektorijumu X server ocekuje datoteku fonts.dir koja preslikava imena datoteka sa

fontovima u kanonicka imena fontova (X Logical Font Description, XLFD). Datoteku kreirajte sa

         mkfontdir

koju morate ponoviti u svakom poddirektorijumu direktorijuma ISO-8859-2.

7. Ostaje vam jos samo da X server "date do znanja" da ste instalirali nove fontove. To cinite nizom komandi xset:

          xset +fp /usr/X11R6/lib/X11/fonts/ISO-8859-2/75dpi/
          xset +fp /usr/X11R6/lib/X11/fonts/ISO-8859-2/100dpi/
          xset fp rehash

Ako je sve islo kao sto treba, naredba

            xlsfonts -fn "*-iso8859-2"

mora prikazati nazive novih fontova.

8. Komanda xset vazi samo dok ne izadjete iz X Windows-a. Da biste promene u putu za pretrazivanje fontova ucinili trajnim, morate da promenite konfiguracionu datoteku XFree86 servera. Ona se nalazi u

          /usr/X11/lib/X11/Xconfig  (Slackware) ili
          /etc/X11/XF86Config  (RedHat)

Potrazite u njoj redove koji pocinju sa FontPath i dodajte:

          FontPath "/usr/X11R6/lib/X11/fonts/ISO-8859-2/75dpi"
          FontPath "/usr/X11R6/lib/X11/fonts/ISO-8859-2/100dpi"

Navodnici oko puta do direktorijuma se moraju otkucati.

To bi bilo sve. Od sada X-Windows ima "infrastrukturu" za prikazivanje nasih slova.

3 Podesavanje tastature

3.1 Konzolni rezim rada

skup znakova za konzolni rezim rada i tabele za preslikavanje tastature mozete naci u paketu kbd Andriesa Brouwera sa univerziteta u Ajndhovenu, Holandija. Autor paketa je takodje napisao i Keyboard HOW-TO (u pripremi na srpskom jeziku), gde mozete dobiti dodatna obavestenja o ovoj temi. U Slackware distribuciji mozete naci pomenuti paket pod imenom keytbls, dok je kod RedHat distribucije u pitanju kbd-X.XX-X.i386.rpm. Paketi se instaliraju komandama pkgtool ili rpm, respektivno.

Paket kbd sadrzi raspored za srpsku tastaturu, po ugledu na postojece pisace masine kod nas. Ovaj paket ce raditi ako prethodno pripremite i odgovarajuce fontove po ISO-8859-2 kodnom rasporedu. Ukoliko koristite neki drugi kodni raspored na dirkama tastature, pogledajte datoteke u /usr/lib/kbd/keytables direktorijumu (RedHat) ili /usr/lib/kbd direktorijumu (Slackware) i napravite ono sto vam je potrebno.

Ceo postupak izbora ekranskg fonta i rasporeda na tastaturi sastoji se u sledecem:

     # Biramo font za ekran visine 16 piksela
     setfont lat2-16 ( ili iso02.f16, ako nemate prvi fajl)
     # Srpska latinicna tastatura
     loadkeys sr
     # Aktivacija tastature
     echo -e -n "\\033(K" > /dev/console

Gornje redove mozete dodati u datoteku /etc/rc.d/rc.local, kako bi se izvrsili prilikom svakog pokretanja Linuxa.

3.2 X-Windows graficko okruzenje

U X-Windows grafickom okruzenju tastaturu podesavamo za nasa slova komandom xmodmap. Datoteku sa rasporedom tastera koji se koristi na pisacim masinama za srpski jezik mozete naci na

        <ftp://www.linux.org.yu/sr/utils/Xmodmap.sr.pc102>

Upotreba je jednostavna:

        xmodmap Xmodmap.sl.pc102

Ako hocete da promenu ucinite trajnom, prekopirajte datoteku u ˜ /.Xmodmap (samo za vas nalog na Linuxu) ili u /etc/X11/xinit/Xmodmap (raspored tastera ce vaziti za sve korisnike). Ova promena ce se aktivirati od momenta novog pokretanja X-Windowsa.

4 Prilagodjavanje nekih aplikacija nasim slovima

Prilagodjavanja tastature i ekrana, na zalost, najcesce nisu dovoljna da bi pojedini programi korektno postupali sa nasim slovima. Zato su potrebna dodatna podesavanja. Da bi neki od vaznih programa umeli da prepoznaju nasa slova, potrebno je uraditi sledece:

4.1 Shell-ovi

bash:

Bourne shell (i Bourne-Again-Shell) ce ispravno razumeti srpska podesavanja ako u datoteku ˜ /.inputrc ubacite sledece redove:

          set meta-flag on
          set convert-meta off
          set output-meta on

Mozda ne bi bilo lose da ove redove dodate u /etc/skel, jer se tamo nalaze datoteke koje se kopiraju u $HOME direktorijum svakog novog korisnika.

(t)csh:

Unos nasih znakova moguc je ako dodamo sledece redove u ˜ /.cshrc ili (samo za vas) ili /etc/csh.cshrc (za sve korisnike):

          stty pass8
          setenv LC_CTYPE iso_8859_2
          setenv LANG C

4.2 Ostali programi

elm:

U datoteku ˜ /.elm/elmrc dodajte sledece:

     charset = iso-8859-2
     displaycharset = iso-8859-2
     textencoding = 8bit

Medjutim, nije garantovano da ce ovo raditi u svim verzijama elm-a. emacs:

Dodajte sledece redove u vasu ˜ /.emacs datoteku ili u sistemsku inicijaliza- cionu datoteku (verovatno

/usr/lib/emacs/site-lisp/default.el ili /usr/share/emacs/site-lisp/default.el):
     (standard-display-european t)
     (require 'iso-syntax)
     (set-input-mode (car (current-input-mode))
             (nth 1 (current-input-mode))
             0)

groff:

Komandu navedite kao

     groff -Tlatin2 <vasa_groff_datoteka>

Nemojte zaboraviti da ovo izmenite u /etc/man.config da biste dobili nasa slova u man stranicama, kada one jednog dana budu na raspolaganju na srpskom jeziku. Takodje, nemojte uklanjati -mandoc prekidac.

joe:

Kucajte komandu kao

     joe -asis

ili dodajte sledece u vasu ˜ /.joerc datoteku:

     -asis

Crtica (-) MORA biti u prvoj koloni datoteke. kermit:

Ovo je najbolje sto mozete dobiti, ali nije bas sasvim zadovoljavajuce. Stavite sledece u vasu ˜ /.kermrc datoteku:

     set terminal bytesize 8
     set command bytesize 8
     set file bytesize 8
     set file character-set latin2-iso
     set transfer character-set latin2-iso
     set terminal character-set latin2-iso

less:

Postavite sledecu promenljivu:

     LESSCHARSET=latin1

ls:

Kucajte komandu kao

     ls -N

ili, ako to ne radi, kao

     ls –8bit

man:

Vidite deo o groff komandi. metamail:

Postavite sledecu promenljivu:

     MM_CHARSET-ISO-8859-2

nn:

Stavite sledece u ˜ /.nn/init datoteku:

     set data-bits 8

pine:

Stavite sledecu definiciju u ˜ /.pinerc datoteku:

     character-set=ISO-8859-2

Ovo mozete uraditi i iz "Setup"-a, opcija "Config". rlogin:

Navedite komandu kao

     rlogin -8 neki.sajt.yu

telnet:

Stavite po jednu liniju u vasu ˜ /.telnetrc datoteku za svaki host kome zelite da pristupite koristeci telnet:

     <ime hosta> set outbinary true

Na primer:

     moje.malo.mesto.yu      set outbinary true
     moj.ISP.yu              set outbinary true

tin:

Stavite sledece definicije u vasu ˜ /.tin/headers datoteku:

     Mime-Version: 1.0
     Content-Type: text/plain; charset=iso-8859-2
     Content-Transfer-Encoding: 8bit

Sada mozete da saljete poruke u diskusione grupe koristeci nasa slova.

5 Razna podesavanja

5.1 Vremenska zona

Jugoslavija se nalazi u centralno-evropskoj vremenskoj zoni (CET ili MET) koja tokom zime odgovara grinickom vremenu uvecanom za 1 sat (GMT+1). Vremensku zonu na Linux sistemu mozete postaviti pravljenjem simbolicke veze:

     ln -sf /usr/lib/zoneinfo/MET /etc/localtime

ili

     ln -sf /usr/lib/zoneinfo/Europe/Belgrade /etc/localtime

Ovim, takodje, prelazite na letnje racunanje vremena (GMT+2). Sistemsko vreme mozete da uskladite sa CMOS casovnikom zadavanjem komande clock dok ste prijavljeni kao root korisnik. Ako je vas CMOS casovnik podesen na GMT vreme (poznato i kao UTC vreme - standard svih pravih UNIX sistema), onda mozete koristiti

     clock -u -s

U suprotnom, za uskladjivanje lokalnog vremena koristite

     clock -s

5.2 Format papira A4

   • dvips: Promenite datoteku /usr/lib/texmf/dvips/config.ps ili ˜ /.dvips.

• ghostscript: Dodajte opciju -sPAPERSIZE=a4 u komandnoj liniji kojom pozivate program.

• ghostview: Dodajte sledecu liniju u ˜ /.Xresources:

          Ghostview.pageMedia:  A4

• xdvi: Dodajte sledecu liniju u ˜ /.Xresources:

          XDvi.paper:  A4

5.3 Format tekstualnih datoteka za druge operativne sisteme

Koristeci paket recode mozete prevesti datoteke koje sadrze tekst u ISO-8859-2 rasporedu u neki drugi raspored, na primer Microsoft CP-1250, IBM Codepage 852 ili neki treci. Upotreba je jednostavna:

     recode cp852:latin2 <ime_datoteke>

Paket je dostupan kao recode-3.4.tar.gz (ili noviji) na svim sajtovima koji drze kopiju sajta

prep.ai.mit.edu.

6 Podesavanje stampanja

Kod stampanja mozete naici na razne situacije:

• Stampac neposredno podrzava ISO Latin 2 raspored (idealno!)

• Stampac podrzava jedan od ostalih 8-bitnih rasporeda sa nasim slovima (na pr. kodni raspored 852), ali i 7-bitni raspored JUS I.B1.002 (bolje)

• Stampac razume PostScript (dobro)

• Stampac ne razume nista drugo osim ASCII znakova (lose!)

6.1 Stampaci koji podrzavaju ISO-8859-2 kodnu stranicu

Neki od novijih stampaca neposredno podrzavaju ISO-8859-2 kodni raspored. Medju njima su: • Hewlett-Packard LaserJet 4 Plus i 4M Plus

• Hewlett-Packard LaserJet 5L

• Epson FX-2170

• Epson LQ-870

• Fujitsu DL700

• Fujitsu DL1150/1250

• Fujitsu DL3700/3800

• Fujitsu DL6400/6600 Sve sto treba da uradite je da stampacu naredite da koristi odgovarajucu kodnu stranicu. Komandna sekvenca za stampace Hewlett-Packard je:

     \033(@N\033(s0p12h0s0b4099T

gde je \033 oktalni kod znaka Escape. Jedan od nacina da pomocu datoteke /etc/printcap prilagodimo stampac da stampa po tom rasporedu opisan je u sledecem odeljku.

6.2 Stampaci koji podrzavaju neki drugi 8-bitni kodni raspored

Ako stampac podrzava neki drugi kodni raspored s nasim slovima, ipak mozemo pomocu njega stampati tekstove po ISO-8859-2 rasporedu, ako datoteku /etc/printcap prilagodimo na odgovarajuci nacin. Postupak cemo objasniti na primeru stampaca marke Epson, koji ima znake po YUSCII rasporedu na mesto svedske abecede.

6. Podesavanje stampanja 10

lp|ascii|epson|Epson LQ-850:\
        :lp=/dev/lp1:\
        :sd=/usr/spool/lpd/epson:\
        :lf=/usr/spool/lpd/ERRORLOG:\
        :mx#0:\
        :sh:
jus|Epson LQ-850 sa znakovima JUS I.B1.002:\
        :lp=/dev/null:\
        :sd=/usr/spool/lpd/jus:\
        :if=/usr/spool/lpd/jus_filter:\
        :lf=/usr/spool/lpd/ERRORLOG:\
        :mx#0:\
        :sh
latin2|text|Epson LQ-850 sa znakovima po ISO Latin 2:\
        :lp=/dev/null:\
        :sd=/usr/spool/lpd/latin2:\
        :if=/usr/spool/lpd/latin2_filter:\
        :lf=/usr/spool/lpd/ERRORLOG:\
        :mx#0:\
        :sh:

U pitanju su tri reda za stampanje. Prva je americki (ASCII) izbor znakova. Drugi koristi

/var/spool/lpd/jus_epson:
#!/bin/sh
/usr/spool/lpd/jus_epson | lpr -Pascii

Potrebno je da datoteku filtrirate kroz filter /var/spool/lpd/jus_epson i da je postavite u prvi red za stampanje. Filter jus_epson ne radi nista drugo osim sto bira svedski kodni raspored, prepise datoteku sa ulaza na izlaz i na kraju opet bira americki raspored. To je jedini deo programa koji zavisi od vrste stampaca:

#!/bin/sh
# Stampanje dokumenta kodiranih po JUS I.B1.002 na stampac Epson LQ
#
# Biramo srpski (svedski) raspored
/bin/echo "\033R\005\c"
# Ispisujemo dokument
cat
# Biramo ASCII raspored
/bin/echo "\033R\000\c"

Treci red (queue) je modifikacija drugog. Najpre se dokument pretvara iz Latin 2 u JUS kodni raspored, zatim se koristi prethodno opisani filter da doda na pocetku i na kraju potrebne kodove za stampac, i na kraju se datoteka salje u prvi red za stampanje.

#!/bin/sh
/usr/local/bin/recode --force latin2:yu | \
/usr/spool/lpd/jus_epson | lpr -Pascii

Ovde pretpostavljamo da posedujemo program recode u /usr/local/bin direktorijumu.

U ovu svrhu morate u direktorijumu /usr/spool/lpd (ili /var/spool/lpd) kreirati poddirektorijume

/usr/spool/lpd/epson, /usr/spool/lpd/jus i /usr/spool/lpd/latin2.

Stampanje bi trebalo da ide lako:

1. Bez eksplicitne izbora reda, ili sa izborima -Pepson ili -Pascii, datoteka se stampa kao ASCII:

          lpr <datoteka>

2. Izborom reda -Pjus datoteka se stampa kao dokument po JUS I.B1.002 rasporedu:

          lpr -Pjus <datoteka>

3. Izborom reda -Platin2 ili -Ptext datoteka se stampa po ISO-8859-2 rasporedu:

          lpr -Platin2 <datoteka>

6.3 PostScript stampaci

Datoteku mozete lako odstampati ako koristite jedan od filtera za PostScript stampace koji podrzavaju ISO-8859-2 raspored. Takvi programi su, na primer, a2ps i GNU enscript. Poslednji podrzava ISO-8859-2 raspored, dok je podrska za prvi program u izradi.

Enscript za Red Hat distribucije mozete naci na <http://rufus.w3.org/linux/RPM> "skladistu" RPM paketa.

GNU enscript Ako niste instalirali GNU enscript, mozete to da ucinite po uputstvima koja prate program. Osim njega, potreban vam je i neki font u Type 1 obliku koji sadrzi nasa slova. Dobar izbor bi bio IBM Courier, koji se distribuira uz X Windows sisteme ili sa programom ghostscript. Ako font postoji, ali ne znate tacno gde se nalazi, mozete ga pronaci komandom

          find / -name cour.pf[ab]

U licnu (˜ /.enscriptrc) ili sistemsku konfiguracionu datoteku (/usr/local/etc/enscript.cfg ili /usr/loca/etc/enscriptsite.cfg) dodajte put do datoteke sa fontovima. Osim toga, GNU enscript zahteva u svakom direktorijumu sa fontovima datoteku font.map, koja sadrzi preslikavanje izmedju fontova i datoteka u kojima se fontovi nalaze - slicno kao fonts.dir. Datoteku font.map mozete da kreirate naredbom mkafmmap. Primer konfiguracione datoteke enscriptsite.cfg:

          ...
          #  Gde su PostScript fontovi?
          AFMPath: /usr/lib/X11/fonts/Type1:/usr/local/lib/ghostscript/fonts
          ...
          # Podrazumevani nacin kodiranja:
          DefaultEncoding: latin2
          ...
          # Podrazumevani format papira:
          DefaultMedia: A4
          ...

          # lpd bira red za stampanje prekidacem -P...
          QueueParam: -P
          ...
          # Za stampanje koristimo naredbu lpr, a ne lp
          Spooler: lp

Posto ste sve namestili, jednostavno posaljite datoteku na stampanje komandom

          enscript <datoteka>

7 Podrska za lokalna podesavanja u libc 5.4.x i navise

Podrska lokalnim podesavanjima je poboljsana u libc 5.4.x i navise. Mozete izbeci mnoga pojedinacna podesavanja programa opisana u poglavlju 4, 4 (Prilagodjavanje nekih aplikacija nasim slovima) ako je vas sistem pripremljen za lokalnu podrsku. Debian distribucija podrzava lokalna podesavanja ako instalirate paket wg15-locale. Procitajte Locales mini-HOWTO ako zelite da podesite lokalnu podrsku na ne-Debian sistemima sa libc 5.4.x. RedHat distribucija takodje podrzava lokalna podesavanja od verzije 5.0 navise ako instalirate paket glibc-X.X.X-XX-i386.rpm. Sistemi sa GNU libc 2 (libc 6.x) takodje podrzavaju lokalna podesavanja.

Ako vasa Linux distribucija ne podrzava srpska latinicna lokalna podesavanja, posluzite se sledecim trikovima:

1. Najpre proverite da li vas sistem podrzava slovenacka ili hrvatska lokalna podesavanja. Ako je to tacno, predjite na korak 3.

2. Nadjite na Internetu tekstualnu datoteku sl_SI ili hr_HR u kojoj su opisana odgovarajuca podesavanja za hrvatski, odnosno slovenacki jezik.

3. Prijavite se na sistem kao root.

4. Predjite u direktorijum /usr/share/i18n/locales ako koristite RedHat distribuciju, ili odgovarajuci direktorijum na Slackware, Debian ili Caldera distribuciji.

  5. % cp sl_SI (ili hr_HR) /usr/share/i18n/locales/sr_YU

  6. % cd /usr/share/i18n/locales

7. Podrska za lokalna podesavanja u libc 5.4.x i navise 13

7. Koristeci vas omiljeni editor, promenite sledece linije u datoteci sr_YU (navedeni brojevi ne moraju nuzno biti tacni, vec su dati radi lakse orijentacije u datoteci):

4:    % Serbian Language Locale for Yugoslavia
6:    % Address:
7:    %
8:    % Contact:
9:    % Email:
10:   % Tel:
12:   % Language: sr
13:   % Territory: YU
2117: yesexpr "<<(><d><D><y><Y><)/>><*><.>"
2118: noexpr  "<<(><n><N><)/>><*><.>"
2122: int_curr_symbol           "<Y><U><N><SP>"
2123: currency_symbol           "<d><i><n>"
2148:        "<u><t><o>";"<s><r><e>";/
2161:        "<j><u><l>";"<a><v><g>";/
2171:        "<a><v><g><u><s><t>";/
2177: d_fmt  "<%><d><-><%><m><-><%><Y><.>"

8. Izvrsite komandu

localedef -c -i sr_YU -f ISO-8859-2 sr_YU

Ako sve protekne u redu, trebalo bi da imate srpsku latinicnu lokalnu podrsku. Da biste je aktivirali, trebalo bi da podesite promenljivu iz okruzenja:

LC_ALL=sr_YU

Takodje, mozete pokusati sa sr_YU.ISO_8859_2 ako sr_YU ne radi. Da biste proverili da li lokalna podrska radi, otkucajte

date

Trebalo bi da dobijete datum sa nasim skracenicama imena dana u nedelji i meseca.

Pomenute promenljive postavljaju sve kategorije lokalne podrske. Mozete postaviti pojedinacnu kategoriju koristeci ime kategorije kao promenljivu. Lokalne kategorije su:

Lokalna kategorija      Primena
------------------      -------
LC_COLLATE              Redosled sortiranja slova u stringu.
LC_CTYPE                Klasifikacija i pretvaranje znakova.
LC_MESSAGES             Prevod odgovora "da" i "ne".
LC_MONETARY             Novcani format.
LC_NUMERIC              Format ne-monetarnih numerickih vrednosti.
LC_TIME                 Format datuma i vremena.
LC_ALL                  Postavlja sve gorenavedene kategorije (i ima
                        prvenstvo u odnosu na sve).
LANG                    Postavlja sve kategorije, ali moze da bude
                        nadjacana bilo kojom pojedinacnom lokalnom
                        kategorijom.

7. Podrska za lokalna podesavanja u libc 5.4.x i navise 14

Neki programi, kao sto su bash ili GNU emacs ipak zahtevaju posebna podesavanja, kao sto je opisano u poglavlju 4, 4 (Prilagodjavanje nekih aplikacija nasim slovima), ali vecina bi trebalo da radi bez dodatnog "nadzora". Programi kao sto su nvi koji ranije nisu radili sa 8-bitnim znacima sada bi trebalo da rade.

Lokalna podrska bi trebalo da postane prisutnija sa pojavom distribucija koje su zasnovane na GNU libc 2 biblioteci. Vodite racuna da, mada Red Hat Linux 5.0 sadrzi GNU libc 2, lokalna podrska ne radi. Da biste je aktivirali, treba da izvrsite sledeci skript (zanemarite upozorenja):

#!/bin/sh
localedef -c -i en_DK -f ISO-8859-1 en_DK
localedef -c -i sv_SE -f ISO-8859-1 sv_SE
localedef -c -i fi_FI -f ISO-8859-1 fi_FI
localedef -c -i sv_FI -f ISO-8859-1 sv_FI
localedef -c -i ro_RO -f ISO-8859-1 ro_RO
localedef -c -i pt_PT -f ISO-8859-1 pt_PT
localedef -c -i no_NO -f ISO-8859-1 no_NO
localedef -c -i nl_NL -f ISO-8859-1 nl_NL
localedef -c -i fr_BE -f ISO-8859-1 fr_BE
localedef -c -i nl_BE -f ISO-8859-1 nl_BE
localedef -c -i da_DK -f ISO-8859-1 da_DK
localedef -c -i kl_GL -f ISO-8859-1 kl_GL
localedef -c -i it_IT -f ISO-8859-1 it_IT
localedef -c -i is_IS -f ISO-8859-1 is_IS
localedef -c -i fr_LU -f ISO-8859-1 fr_LU
localedef -c -i fr_FR -f ISO-8859-1 fr_FR
localedef -c -i de_DE -f ISO-8859-1 de_DE
localedef -c -i de_CH -f ISO-8859-1 de_CH
localedef -c -i fr_CH -f ISO-8859-1 fr_CH
localedef -c -i en_CA -f ISO-8859-1 en_CA
localedef -c -i fr_CA -f ISO-8859-1 fr_CA
localedef -c -i fo_FO -f ISO-8859-1 fo_FO
localedef -c -i et_EE -f ISO-8859-1 et_EE
localedef -c -i es_ES -f ISO-8859-1 es_ES
localedef -c -i en_US -f ISO-8859-1 en_US
localedef -c -i en_GB -f ISO-8859-1 en_GB
localedef -c -i en_IE -f ISO-8859-1 en_IE
localedef -c -i de_LU -f ISO-8859-1 de_LU
localedef -c -i de_BE -f ISO-8859-1 de_BE
localedef -c -i de_AT -f ISO-8859-1 de_AT
localedef -c -i sl_SI -f ISO-8859-2 sl_SI
localedef -c -i ru_RU -f ISO-8859-5 ru_RU
localedef -c -i pl_PL -f ISO-8859-2 pl_PL
localedef -c -i lv_LV -f BALTIC lv_LV
localedef -c -i lt_LT -f BALTIC lt_LT
localedef -c -i iw_IL -f ISO-8859-8 iw_IL
localedef -c -i hu_HU -f ISO-8859-2 hu_HU
localedef -c -i hr_HR -f ISO-8859-2 hr_HR
localedef -c -i gr_GR -f ISO-8859-7 gr_GR

8 Korisni saveti za programiranje sa X11

Prikazivanje 8-bitnih znakova je vrlo lako. Koristite ih isto kao sto biste koristili 7-bitni ASCII skup znakova. Medjutim, da bi aplikacija prihvatila unos 8-bitnih znakova predstavlja totalno drugu pricu.

Ako koristite na pr. Xt okruzenje i Motif, treba da dodate samo jednu liniju u vas program. Prvi poziv Xt biblioteci treba da bude procedura XtSetLanguageProc. Na primer:

     int main (int argc, char** argv)
     {
             ...
             XtSetLanguageProc (NULL, NULL, NULL);
             top = XtAppInitialize ( ... );
             ...
     }

Posle ovog vas program ce automatski da uzima u obzir LC_CTYPE promenljivu i tumaci tastere prema Compose tabelama u /usr/lib/X11/locale/ direktorijumu. Ovo bi trebalo da radi za gotovo sve evropske jezike i u celini je prenosivo. Kako XFree86 visejezicna podrska postaje bolja, tako ce vas program biti korisniji i na Bliskom i Srednjem istoku.

Ovaj metod unosa podrzavaju Xt, Xlib i Motif v1.2 (i noviji). Prema podacima kojima raspolazem, Xaw biblioteka ga samo delimicno podrzava. Ako znate nesto vise u vezi sa ovim, voleo bih da mi napisete koji red putem elektronske poste :) .

Ovo poglavlje je sastavljeno na osnovu obimnije diskusije u delu Programming for internationalization Majkla Gsvinda [Michael Gschwind]. Pogledajte poglavlje 9, 9 (Reference i FTP sajtovi) za pokazivac na ovaj dokument.

9 Vazne reference i FTP sajtovi

9.1 Ostale reference od znacaja

Ovaj dokument bi trebalo da je na raspolaganju na svim racunarima koji drze kopiju sajta sunsite.unc.edu

i tsx-11.mit.edu. Srpski sajt mozete naci na adresi <http://www.linux.org.yu/sr/> .

German HOWTO (na nemackom) napisao Winfred Truemper. Mnogi nacionalni HOWTO dokumenti (finski, poljski, slovenacki) su raspolozivi na odgovarajucim jezicima.

Linux Keyboard and Console HOWTO napisao Andries Brouwer.

Locales mini-HOWTO napisao Peeter Joot.

Dokumenti ISO 8859-1 National Character Set FAQ i Programming for Internationalization (i mnogo vise) koje je napisao Michael Gschwind raspolozivi su na njegovoj prezentaciji <http://www.visivie.tuwien.

ac.at/mike/i18n.html>

9.2 Linux u Jugoslaviji

Harald T. Alvestrand iz Norveske vodi evidenciju o korisnicima Linuxa po drzavama. Spisak srpskih (ili jugoslovenskih) korisnika je na

        <http://domen.uninett.no:29659/bycountry/YU.html>

Ako niste medju njima, prijavite se - odmah!

        <http://domen.uninett.no:29659/>

Od leta 1997. u Beogradu je organizovano Udruzenje korisnika Linuksa u Jugoslaviji (LUGY - Linux Users Group of Yugoslavia). Udruzenje ima svoju prezentaciju na

        <http://www.linux.org.yu>

Jugoslovenska grupa LUGY ima, kao sto i dolikuje, svoju diskusionu listu! Na nju se mozete prijaviti ako na adresu majordomo@beocity.com posaljete poruku subscribe linux u telu poruke. U momentu dok ovo citate, moguce je da je pretplata na diskusionu listu prebacena na "pravo" mesto, tj. na majordomo@linux.org.yu, no, to ostavljam vama da proverite.

9.3 FTP sajtovi

U vreme pisanja ovog dokumenta, autoru su bila poznata dva FTP sajta posvecena Linuksu i srpskim podesavanjima:

     <ftp://ftp.emi.yu/pub/Linux>
     <http://www.linux.org.yu/sr/utils/>

9.4 USENET diskusione liste

Kada je o USENET-u rec, postoji diskusiona grupa yu.os.unix u kojoj se, pored ostalog, raspravlja i o Linuksu. Jedan od news servera, preko koga mozete da citate clanke, jeste i:

        news.beotel.net

10 Epilog

10.1 Posveta

Ovaj dokument je posvecen uspomeni na Milenu Rogulj ("teta-Milenu"), dragu prijateljicu koju mi je smrt prerano otela.

10.2 Logicno pitanje... i logican odgovor

Deo ovog dokumenta govori o namestanju nasih slova na Linuksu, ali ovde ih nema. Kako to?

Pretpostavlja se da je ovaj dokument prvi u nizu dokumenata na srpskom jeziku koga ce procitati novopeceni korisnik Linuksa. S obzirom da, kao takav, ne raspolaze znanjem koje je potrebno da namesti nasa slova, ovaj dokument ih ne koristi jer bi nas novopeceni korisnik video samo "kuke i kvake".

10.3 Zahvalnice

Hvala:

• Svim pretplatnicima srpske "linux" diskusione liste na korisnim predlozima (linux@beocity.com),

• Matu Velsu, autoru Linux Installation and Getting Started,

• Ajenu Dzeksonu, autoru Linux frequently asked questions with answers, i posebno

• Linusu Torvaldsu i GNU-u koji su nam dali Linuks.

10.4 Izjava o odricanju od odgovornosti

Ovaj dokument je "takav kakav je". Ulozeno je puno truda da bude sto bolji, ali ove informacije koristite na sopstvenu odgovornost. Ni u kom slucaju autor ovog teksta ne preuzima odgovornost za bilo kakve stete, posredne ili neposredne, nastale koriscenjem saveta iz dokumenta.

Suvisle primedbe su dobrodosle. Slobodno mi posaljite predloge za poboljsanja, kao i uocene nepravilnosti. Argumentovana (i jos jednom: ARGUMENTOVANA!) kritika je dobrodosla. Pohvale ce biti sacuvane na posebnoj disketi. Sve ostalo ce bez milosti zavrsiti u /dev/null.

10.5 Autorska prava

Ako nije drugacije napomenuto, autorska prava na Linux HOWTO dokumente poseduju njihovi autori. HOWTO dokumenti mogu se reprodukovati i distribuirati u celini ili delimicno, na fizickom ili elektronskom mediju, sve dok je ovo obavestenje prisutno na svim primercima. Komercijalna distribucija dozvoljena je i podrzava se; medjutim, autor ovog dokumenta bi o takvom distribuiranju zeleo da bude obavesten.

Svi prevodi, izvedeni ili sazeti radovi koji ukljucuju Linux HOWTO dokumente moraju biti pod ovom licencom. Dakle, nije vam dozvoljeno da napravite rad izveden iz HOWTO-a i da namecete dodatna ogranicenja na njegovu distribuciju. Izuzeci od ovog pravila moguci su pod odredjenim uslovima; kontaktirajte Linux HOWTO koordinatora na nize navedenoj adresi.

Ukratko, mi, prevodioci HOWTO dokumenata na srpski zelimo da ohrabrimo sirenje ovih informacija kroz sto je moguce vise kanala. Medjutim, zelimo da zadrzimo autorska prava na HOWTO dokumente i zeleli bismo da budemo obavesteni o bilo kakvim namerama u vezi sa redistribuicijom svih srpskih HOWTO dokumenata.

Ako imate pitanja, kontaktirajte Tima Bajnuma [Tim Bynum], Linux HOWTO koordinatora, na linuxhowto@sunsite.unc.edu.

10.6 A note to English readers

This document is a copyrighted work. Its use in part or as whole, for non-profit or for-profit purposes, and its dissemination in any form, either printed or electronic is explicitelly allowed, as long as the above copyright notice is retained on all copies. Its suggested citation is

Serbian-HOWTO  Copyright  (C)  1998  by  Zoltan  Csala

http://www.linux.org.yu/sr/howto/Serbian-HOWTO Single copies of any document citing this guide would be much appreciated.

The information in this document is provided in belief of being accurate and useful, however without any warranty, expressed or implied, including, but not limited to, the implied warranties of merchantibility or fitness for a particular purpose. The entire risk of using the information goes with the user. The author can not be liable for any possible damage, direct or indirect, arising from the use of information provided in this document.